![Какво му е специалното на Еньов ден?](/resource/filestored/image/jpeg/64aeb4108ebb0.jpeg)
Какво му е специалното на Еньов ден?
Тайнствените ритуали на древните. Всички сме чували за Еновден, знаем кога е, знаем че има нещо магично и тайнствено около този ден, и че това е времето в годината, когато силата на билките е най –голяма. Но като са правили древните българи на този ден? Какво му е особеното? Как можем да използваме енергийната му сила? Имат ли общо култовите обреди на българите с шаманските практики и какво е то?
В традиционната българска култура този ден е особен заради култовите обреди, свързани със слънцето и лятното слънцестоене. С него нашите предци са отбелязвали началото на лятото и на земеделската година. Еньовден е свързан с обичаи, като скокове през огън, плетене на венци от цветя и треви, кокиче и хода на змията. В някои региони на България, този ден е свързан с магически сили и се вярва, че всичко постигнато през този ден ще бъде благословено и ще донесе успех в бъдеще.
Различните обичаи, извършвани на Еньовден, имат много символични и магически аспекти. Един от най-популярните обичаи на Еньовден са скоковете през огън. "Костенурков огън" е традиционен обред, който е свързан с митологията на славянските народи и представлява символ на обновление и обновяване на живота.
Обредът на костенурковия огън се извършва като се поставят костенурки в кръг и се запалва огън в средата на кръга. Хората обикновено се събират около огъня и изпълняват танци и песни, и скачат през него, като вярват, че това ще им донесе здраве и късмет през цялата година. Смята се, че огънят има магическа сила, която изгаря лошите енергии и пречиства тялото и духа.
Вярва се, че костенурките имат способността да поглъщат злото и болестите, които са се натрупали през годината, и да ги пречистят. Когато костенурковият огън гори, се смята, че той пречиства и обновява всичко около него - хората, животните и природата. Ако обредът на костенурковия огън се извършва правилно и с уважение към животните, костенурките не биват убивани или наранявани в процеса. Вместо това, те се поставят в кръг около огъня и се използват като символ на обновление и обновяване на живота. След като обредът приключи, костенурките се освобождават в природата.
Друг интересен ритуал е плетенето на венци: Жените плетат венци от цветя и треви, които носят на главата си през цялата година. Венците се изплитат от специални видове треви, като магьовец, бяла ракита, мащерка и други, които имат лечебни свойства и се смятат за магически растения. Вярва се, че венецът защитава носителя си от болести и зли сили. Освен венци, жените са оплитали и различни видове украси за къщата и градината: гирлянди от цветя, които окачват на вратите и прозорците на къщата, като символ на благополучие и плодородие, поставяли са купички с цветя и треви на масите и в кътчетата на стаите, като символ на жизнеността и красотата на природата.
Кокиче е игра, която се играе от младежите на Еньовден. Те се събират на открито място и се предизвикват в игра, като хвърлят един камък към другия. Когато камъкът падне на земята, той остава на мястото си, а играчът, който го е хвърлил, трябва да го събере, като скочи върху един крак. Ако успее, той поема инициативата и продължава играта.
Един от най –интересните за мен ритуали е Ходът на змията. Той е и е един от най-характерните обичаи на Еньовден в регионите на Северозападна България. Този обред е свързан с древна тракийска култура и символизира змията - едно от най-важните животни в тракийската митология. Хората се събират на кръстовище на пътища, където се поставят тревни кръгове, като символ на змията. По време на обреда, танцуват наоколо на ритъма на музиката, като следват змийската форма на кръговете. Танцуването наричат "хода на змията", защото телата им се движат като змии, като се извиват и завиват наоколо. Смята се, че този обред има магическа сила и дарява хората със здраве, късмет и благополучие. Танцът Ходът на змията символизира кръговорота на живота и природата, която се преражда всяка година.
Ако вникнем дълбоко и с разбиране в тези ритуални действия прави впечатление, че обичаите, свързани с Еньовден, имат някои общи черти с шаманските практики. Шаманите са били традиционните лекари, свещеници и мъдрици на много култури, които са живели в близък контакт с природата и са имали дълбока връзка с нея. Те са използвали магически обреди, ритуали и песни, за да се свържат с духовете на природата и да получат вдъхновение и лечение. Обаче, трябва да се отбележи, че обичаите, свързани с Еньовден, са традиционни за българската култура и са били практикувани от поколения на българите. Те са били предадени от уста на уста и са съсредоточени около конкретен празник - Еньовден. Въпреки че има някои общи черти с шаманските ритуали, тези обичаи са уникални за българската култура и са свързани с конкретен контекст и история.